CATEGORII DOCUMENTE |
Bulgara | Ceha slovaca | Croata | Engleza | Estona | Finlandeza | Franceza |
Germana | Italiana | Letona | Lituaniana | Maghiara | Olandeza | Poloneza |
Sarba | Slovena | Spaniola | Suedeza | Turca | Ucraineana |
DOCUMENTE SIMILARE |
|
Spēkratu transmisiju diagnosticēanai pielietojamas daadas metodes. Piemēram, noteikt transmisijas mehanisko parvadu tehnisko stavokli var pēc jaudas, kas nepiecieama tas darbinaanai. o metodi galvenokart izmanto pie automobiļiem un ta veicama uz veltņu stendiem. Metode vienkara, nav darbietilpīga, taču nepiecieami dargie stendi un to specials aprīkojums.
Vibroakustiska metode dod iespēju noteikt ka visparējo transmisijas tehnisko stavokli, ta arī vērtēt tas atseviķos elementus; gultņus, zobratus, slīdrievu savienojumus u.c. Tomēr, ī metode pagaidam izmantojama tikai orientējoai bojatas vietas noteikanai. Plaakai tas pielietoanai vēl nav pietiekoi precīzu pētījumu un atbilstoas rūpnieciski raotas iekartas.
Pēc nodiluma produktu koncentracijas transmisijas eļļa nosakams salagojumu un to atseviķu elementu nolietojums, tatad nodilums. Zinot detaļu materialu ķīmisko sastavu var izsekot o detaļu nolietoanas intensitatei, un pie tas straujas palielinaanas var konstatēt avarijas nodiluma sakumu. eit tikai jaievēro, ka eļļas paraugi jaņem stradajoai maīnai, vai tūlīt pēc tas apstadinaanas, kamēr nodilumu daļiņas vēl vienmērīgi izkliedētas eļļa. Precizētus rezultatus dod talaka eļļas paraugu spektrala analīze, kad ar vienu eļļas parauga porciju var vērtēt vairaku transmisijas detaļu tehnisko stavokli. īs metodes plaaku pielietojumu kavē datu trūkums par dilanas materialu koncentracijas robevertībam eļļa un spektralas analīzes iekartu dargums. Tapēc metodi pagaidam galvenokart pielieto tikai pie zinatniski pētnieciskiem darbiem.
Transmisijas visparējo tehnisko stavokli iespējams vērtēt, izmērot summaro spēli transmisijas parvadmehanismu kinematiskaja ķēdē. Spēles noteikanai nobremzē transmisijas spēku parvada ieejoo vai izejoo varpstu, bet brīvo, nenobremzēto pagrie, un nosaka pagrieanas leņķi, izmantojot specialu brīvkustības leņķa mērītaju.
Transmisijas brīvkustības spēli, piemēram, automaīnai nosaka tam stavot, kad motors noslapēts. Spēles noteikanu ir mērķtiecīgi sakt ar kardanu parbaudi. Lai to veiktu, tad novelk rokas bremzi, nobremzējot kardanparvada izejas varpstu, mērierīci nostiprina uz aizmugurējas kardana dakas (pie galvena parvada). Pagrie kardanu ar dinamometra rokturi uz vienu pusi, līdz atdurei un nostada graduēto disku ta, lai gredzena ķidruma līmenis sakristu ar diska skalas nulles iedaļu. Pagrieot kardanu ar rokturi pretēja virziena ar 15 - 20N lielu spēku līdz atdurei un uz diska nolasa brīvkustības spēli grados. Kardanu brīvkustībai jabūt ne lielakai par 2°.
Turpmaka parbaudes operacija ir spēles noteikana parnesumu karbas katram parnesumam. Lai to veiktu, tad atlai rokas bremzi un parbaudi veic līdzīgi ka iepriek, pēc kartas ieslēdzot katru parnesumu. No iegūta rezultata atskaita kardanparvada spēli.
Lai noteiktu spēli galvena parvada, tad ieslēdz neitralo parnesumu, nobremzē automaīnas riteņus un līdzīgi ka iepriek atkarto parbaudi.
Spēkratu transmisijam, leņķiskas brīvkustības pieļaujamas spēles robevērtības atkarīgas no to konstruktīvam īpatnībam, un tas tehniskaja dokumentacija norada maīnu raotaji.
Slīkts ritoas daļas tehniskais stavoklis veicina apriepojuma un virsbūves nolietoanos, apgrūtina automobiļa vadamību un palielina degvielas izlietojumu.Priekēja tilta slikts tehniskais stavoklis un nepareizs riteņu noregulējums stipri apgrūtina automobiļa vadamību, samazina kustības droību, palielina riepu dilanu un degvielas izlietojumu.
Par priekēja tilta tehnisko stavokli var spriest pēc priekējo riteņu riepu dilanas intensitates un nevienmērīguma visa profila platuma, tapēc pastavīgi jaseko riepu tehniskajam stavoklim.
Grozamasu tapu un čaulu izdilums rada ī savienojuma aksialo un radialo spēli. Kustības droību vairak apdraud grozamasu radiala spēle to Čaulas. Grozamasu spēli Čaulas parbauda ar indikatoru.
Grozamass tehnisko stavokli parbauda pēc riteņa rumbas noņemanas. Nedrīkst būt plaisas vai arī bojata ass eala vītne, ie bojajumi var izraisīt avariju.
Automobiļa rami parbauda vizuali. Nedrīkst būt garensiju izlieces, plaisu sijas vai siju savienojumus. Knieu un bultu savienojumiem jabūt tehniska kartība. Jūgkasim brīvi japarvietojas, ta noslēganas ierīcēm jabūt tehniska kanība.
Riteņu gultņu tehnisko stavokli parbauda pēc riteņu un rumbas noņemanas. Gultņu gredzeniem un rullīiem nedrīkst būt plaisu un izdilumu, nedrīkst būt bojati separatori,
Priekējo riteņu regulējumu parbauda ar specialu ierīci. Ja nepiecieams, noregulē grozamass tapas garensagazi, ķērssagazi un riteņu savērsumu. Kravas automobiļiem regulē tikai riteņu savērsumu, parējie parametri iestadīti jau konstruktīvi raoanas procesa.
Riepu galvenie defekti ir caurdūrum:. atslaņoanas, kordas bojajumi, borta stiegrojuma parrrūkana. riepas sasprēgaana, uzbrieana, protektora nodilums
Politica de confidentialitate | Termeni si conditii de utilizare |
Vizualizari: 971
Importanta:
Termeni si conditii de utilizare | Contact
© SCRIGROUP 2024 . All rights reserved